Олександр Паршин: «У наших руках дієвий інструмент реалізації політики НАЕР»
![](https://eutg.xyz/wp-content/uploads/2010/11/483.jpg)
Науково-експертний центр, створений при Національному агентстві України з питань забезпечення ефективного використання енергетичних ресурсів, займається експертними, консалтинговими та інжиніринговими роботами у сфері поновлюваної енергетики, енергоефективності й енергозбереження.
Про завдання цього державного підприємства розповідає його директор Олександр Паршин.
— Працюючи на посаді першого заступника голови НАЕР, де курирував департамент технічної політики й напрям поновлюваної енергетики, часто бачив, що керівники підприємств, у яких були чудові ідеї, розробки з енергозбереження, не мали ні найменшого уявлення, як правильно оформити документацію, щоб якнайшвидше реалізувати свої проекти.
Крім того, більшість керівників державних і комерційних структур, навіть міського й обласного рівнів, не знають про зміни в законодавстві України, зокрема, про преференції у сфері енергозбереження та альтернативної енергетики.
Дуже часто промислові й комунальні підприємства піддаються штрафам за перевитрату енергоресурсів тільки через те, що їхні менеджери просто не обізнані з нормативно-правовою базою у сфері нормування витрат паливно-енергетичних ресурсів на одиницю продукції або послуги. Причому штрафи ці чималі — від декількох тисяч до десятків мільйонів гривень.
Усіх цих неприємностей можна уникнути, скориставшись нормативним інструментом — коректуванням норм. А заощаджені кошти краще витратити на реалізацію енергозбережних проектів. Тому ми поставили собі завдання допомогти керівникам підприємств налагодити взаємовигідне співробітництво із центральними органами виконавчої влади, фінансовими інституціями, у тому числі міжнародними, у сфері енергоефективності та альтернативної енергетики.
Можна сказати, наш центр фактично є консалтинговою компанією в цій сфері. Надаємо послуги з підготовки інвестиційних проектів, проектно-кошторисної документації, програм, бізнес-планів, необхідних для одержання фінансування або пільг із державного бюджету, а також пільгового кредитування або довгострокових інвестицій.
Маю сказати, що в Україні одне з найпрогресивніших законодавств у сфері енергозбереження, особливо з альтернативної енергетики. Але мало хто про це знає. Відповідно документи на пільги та преференції не укладаються належним чином. Тому основний акцент у своїй роботі ми робимо на популяризації законодавства у сфері енергоефективності, рівному доступі підприємств і підприємців до наявних на сьогодні фінансових преференцій.
— Олександре Андрійовичу, які найзатребуваніші роботи й послуги, що надаються ДП «НЕЦ НАЕР» підприємствам різної форми власності?
— Допомагаємо готувати документи для внесення до реєстру підприємств, які впроваджують енергоефективні заходи, для одержання преференцій під час сплати податку на прибуток, що становить 50% від його ставки. Це цілком реальна пільга, яка діє вже третій рік, і деякі підприємства досить ефективно нею користуються.
Багато керівників підприємств саме від нас уперше дізнаються про те, що зараз діє постанова Кабінету Міністрів від 14.05.2008 р. про безмитне ввезення на митну територію України не вироблених у нашій країні обладнання, технологій, комплектувальних, призначених для випуску енергоефективного обладнання, поновлюваних видів палива тощо. Крім того, ПДВ із цієї продукції сплачується за «нульовою» ставкою. У 2008—2009 роках цією пільгою скористалися сотні підприємств, у підсумку вона становила мільярди гривень.
Ми також готуємо документи на одержання преференцій із компенсації відсотків із кредитів для тих, хто впроваджує проекти з енергоефективності або поновлюваної енергетики. Діючий відсоток компенсації у 2009 році в гривнях становив дисконтну ставку НБУ, або 8% у валюті (за умови валютного кредитування). Для одержання пільги необхідний пакет документів, які потрібні для оформлення кредиту. Будь-яке підприємство, що має кредит на реалізацію енергоефективних заходів і вчасно сплачує відсотки, одержує пільгу незалежно від того, у якому банку взято кредит. Сума преференцій із кредитів не обмежена.
Словом, за мінімальну плату — від 20 до 50 тисяч гривень, залежно від складності, ми повністю готуємо документи, супроводжуємо реалізацію проекту аж до фінансового результату. А він від отриманих пільг варіюється від сотень тисяч до десятків мільйонів гривень.
— Багато регіональних підприємств, органи місцевого самоврядування не беруть участі в таких програмах, посилаючись на непрозорість процедури одержання пільг.
— У нас дійсно будь-яку ініціативу «зверху» відразу оцінюють як наперед непрозору. На те, на жаль, є причини… Але якщо документи підготовано грамотно, немає потреби давати мзду для їхнього подальшого просування.
— Ваші взаємини з Державною інспекцією з енергозбереження?
— Ділові. Інспекція має стати в першу чергу помічником, безкоштовним аудитором на підприємствах, а не каральним органом. До речі, з ініціативи керівництва НАЕР разом із Міністерством палива та енергетики підписаний протокол про скасування дублювання перевірки використання реактивної електроенергії інспекцією з енергозбереження, бо аналогічну роботу провадить інспекція Мінпаливенерго. Позитивно на іміджі НАЕР та інспекції позначилося скасування експертизи з енергозбереження на енергоємні матеріали, обладнання, які ввозяться на територію України. У такий спосіб підприємства мінімізували свої витрати на зберігання вантажів на митниці, виключили непрозорі схеми митного очищення товарів.
Одним із наших завдань є вирішення проблем підприємств під час розроблення, експертизи та затвердження питомих норм використання енергетичних ресурсів. Багато керівників, затверджуючи норми, припускаються помилок, бо елементарно не знають нормативно-правової бази. Так, наприклад, підприємство має право на коректування питомих норм наприкінці поточного року у випадку зміни погодних умов (у порівнянні з розрахунковими даними), зниження обсягів виробництва, застосування іншого виду палива або зміни його калорійності. Виробничники вчасно не звертаються в НАЕР за коректуванням, а тільки після перевірки питомих норм інспекцією з енергозбереження (фактично в другому півріччі), у підсумку вони піддаються солідним штрафним санкціям. Буває, що й фахівці підприємств самостійно не можуть зробити розрахунки питомих норм для проведення коректування. Тому цю проблему ми беремо на себе, причому за символічну винагороду.
Один із пріоритетів діяльності нашого центру — вирішення юридичних питань. Звичайно, ми не відмовляємося й від суперечок із незаконного нарахування штрафних санкцій держінспекцією з енергозбереження.
— Щоб одержати преференцію з бюджету, а також компенсацію за зниження викидів парникових газів в атмосферу, необхідно провести енергоаудит. Ви допомагаєте в цьому?
— Кваліфікований енергоаудит — підстава для одержання як бюджетних коштів, так і міжнародних траншів у сфері енергозбереження. Наше завдання — підготувати підприємство для одержання свідчень енергоаудитора. Також виконуємо роботи з енергоаудиту.
Реалізація заходів з енергоефективності й поновлюваної енергетики — один із найкоротших шляхів виведення економіки України із кризи, що неможливо без популяризації самої ідеї енергозбережних технологій. На жаль, ні НАЕР, ні інспекція, ні підприємства, що діють у сфері енергозбереження, не приділяють цьому належної уваги. А тим часом витрата на популяризацію енергозбереження 1—2 млн грн дасть ефект у співвідношенні 1:1000.
Офіційна думка
Андрій Клюєв
Перший віце-прем’єр-міністр України
Кабінет Міністрів України затвердив і реалізував заходи Державної цільової економічної програми енергоефективності на 2010-2015 роки. Підвищення рівня енергоефективності — запорука енергетичної безпеки нашої держави й посилення її незалежності від імпортованих енергоресурсів, отже, зміцнення суверенітету України.
Із виступу на міжнародному інвестиційному бізнес-форумі з питань
енергоефективності та альтернативної енергетики 9 листопада 2010 року в Києві