Скупівля ідей
![](https://eutg.xyz/wp-content/uploads/2011/09/3257.jpg)
Українські школярі посідають призові місця на міжнародних наукових олімпіадах. Та чи варто нашій державі пишатися цими перемогами?
Муха вилікує рак?
Ось вам приклад наукового успіху українських десятикласниць. Цього року в американському місті Х’юстон відбулася міжнародна олімпіада I-SWEEEP, у якій учениці Сімферопольської міжнародної школи Маріам Ільхасан і Боні Пак посіли друге місце. Крім заслуженого срібла юним ученим вручили призові чеки на $600. Під керівництвом співробітника Тавричеського національного університету ім. В.І.Вернадського Володимира Оберемка вони розробили проект за назвою «ДНК-стимулятори проти ДНК-інсектицидів».
— Завдяки цій роботі можуть бути створені ефективні ДНК-ліки проти раку, — пояснює керівник проекту, асистент кафедри біохімії ТНУ ім. Вернадського Володимир Оберемок. — Для проведення своїх експериментів ми попросили фахівців із Німеччини синтезувати для нас два фрагменти ДНК дрозофіли довжиною по 18 нуклеотидів. На цих коротких ДНК-фрагментах і було показано, що в одних випадках вони можуть бути використані для одержання біоінсектицидів, а в інших — як ДНК-стимулятори.
Перше — це препарати на основі ДНК, які можуть застосовуватися в сільському господарстві для боротьби з різними шкідливими, із погляду людини, комахами, які обгризають листя. Друге — ліки можуть стимулювати роботу гена, який контролює апоптоз — запрограмовану смерть клітини. Під руйнівною дією якого-небудь вірусу ушкоджена клітина вирішує вбити себе. Та іноді з різних причин ці клітини не йдуть шляхом апоптозу, а перетворюються на ракові. Використовуючи цю концепцію, можна створити ДНК-ліки, здатні стимулювати апоптоз у ракових клітинах.
У сухому залишку
Так, американці відомі своїм умінням збирати талановиту молодь з усього світу. У тому числі й проведенням таких олімпіад. За підсумками I-SWEEEP один із найвідоміших вищих навчальних закладів США — Північноамериканський коледж — запросив учитися всіх золотих і срібних призерів олімпіади й, крім усього іншого, запропонував їм добру стипендію.
Та не тільки наші кадри цікавлять американську науку — на таких олімпіадах дуже зручно й дешево збирати перспективні ідеї. Заради перемоги й грошового призу в тисячу американських доларів конкурсанти змушені розкрити всі свої наробітки, показати проект на всі сто відсотків. Однак у підсумку хороших пропозицій із упровадження своїх винаходів у життя або подальших досліджень вони, як правило, не одержують. Навіщо витрачати гроші, адже ось вона, ідея, копай — не хочу. «Якби наша робота була цікава державі Україна, можливо, ДНК-препарат уже було б створено», — говорить Володимир Оберемок.
Довідка «УТГ»
Міжнародна олімпіада I-SWEEEP проводиться в таких галузях, як енергетика, інженерія та довкілля (екологія). Цього року пройшла вже четверта олімпіада, у якій брали участь представники 70 країн і 43 штатів США. Із двох тисяч проектів для фінальних змагань вибрали 440.